Studiile au demonstrat că ceea ce oamenii în reţelele de socializare consideră a fi o părere majoritară nu este nimic mai mult decât o iluzie. Cercetătoarea americană Kristina Lerman de la University of Southern California a descoperit un lucru remarcabil în legătură cu acest fapt: odată cu folosirea reţelelor de socializare cum ar fi Facebook sau Twitter, modul de influenţare a opiniei a luat forme complet noi. Lucrul acesta îl dovedeşte cu ajutorul următorului exemplu:
![](/mediabase/img/3523.gif)
Cele 14 pictograme din graficul de mai sus reprezintă cele 14 persoane diferite active în reţelele de socializare. Cele trei persoane colorate în portocaliu susţin o opinie care diferă de părerea persoanelor de culoare gri. Deci este o opinie reprezentată de o minoritate (3 din 14). În schimb nodurile portocalii sunt spre deosebire de cele gri foarte active. Sunt conectate cu multe alte noduri.
Cu cât vă postaţi mai des părerea cu privire la o anumită temă, cu atât mai des vor fi confruntaţi cu ea toţi “prietenii” din listă. Dacă pe lângă aceasta – aşa cum se observă în imagini – persoanele gri sunt mai puţin active şi au mai mulţi prieteni portocalii decât gri, vor cădea în iluzia că părerea persoanelor portocalii este cea predominantă. Vor fi tentaţi să şi-o însuşească – chiar dacă este vorba totuşi de opinia unei minorităţi.
În dezbaterile actuale legate de formarea de păreri se regăsesc şi alţi termeni esenţiali, parţial cunoscuţi deja din cercetările efectuate pe marginea formării de opinii şi efectelor mediilor.
Media şi jurnaliştii exercită cu ajutorul acestei “stabiliri de agendă" o mare putere asupra formării opiniei publice. Nu stabilesc ce să gândească oamenii despre un fapt anume, dar stabilesc asupra cărui fapt să îşi formeze o părere. Odată cu apariţia internetului şi a reţelelor de socializare au început să apară şi alţi actori pe lângă jurnalişti, care preiau rolul “portarilor”.
Un studiu al centrului de cercetare Pew Research Center (2014) ) a relevat faptul că mecanismul spiralei tăcerii funcţionează şi în cazul reţelelor de socializare. La baza acestui studiu a stat interogarea unui număr de aproximativ 1.800 de utilizatori ai mediilor de socializare cu privire la secretele NSA. Doar 42% au fost dispuşi să îşi posteze opinia cu privire la aceste dezvăluiri în reţelele de socializare, în timp ce 86% ar fi fost dispuşi să poarte o discuţie offline pe această temă.
![/mediabase/img/4333.jpg](/mediabase/img/4333.jpg)
![/mediabase/img/4392.jpg](/mediabase/img/4392.jpg)